Tittel: | Fra vern mot vold til et liv verdt å leve | Ansvar: | Elisiv Tolo, Ola Nafstad | Forfatter: | Tolo, Elisiv / Nafstad, Ola ![](App_Themes/Common/Help.png) | Materialtype: | Bokkapittel | Utgitt: | Oslo : Cappelen Damm Akademisk, 2022 | Omfang: | S. 45-80 | ISBN/ISSN: | 9788202761875 | Emneord: | Dyrevelferd / Dyrevelferdsrett / Historie / Lovgivning | Stikkord: | Dyrevernloven (1935) / Dyrevernloven (1974) | Note: | Dette verket omfattes av bestemmelsene i Lov om opphavsretten til åndsverk m.v. av 1961. Verket utgis med åpen tilgang under betingelsene i Creative Commons-lisensen CC BY-ND 4.0. Denne tillater tredjepart å kopiere, distribuere og spre verket i hvilket som helst medium eller format under betingelse av korrekt kreditering og at en lenke til lisensen er oppgitt. Lisensen tillater ingen bearbeidelser.
Kapittel 3.
| Innhold: | Sammendrag: Synet på dyr og dyrevelferd har endret seg over tid. Kunnskap om dette er sentralt for å forstå samfunnsdebatten og spenninger i forholdet mellom myndigheter og dyreholdere. Endringene beskrives i dette kapittelet fra fire perspektiver: historisk-filosofisk, endringer i dyreholdet, lovregulering, og utviklingen av dyrevelferd som eget fag. Varierende kunnskap og ulike oppfatninger av hva som er viktig for dyrene gir grunnlag for konflikter. Det framstilles ofte som om dyrevelferd er noe vi hadde, men som har gått tapt. Flere måleparametere for dyrevelferd viser noe annet. Fram til 2000-tallet var fokus å hindre lidelse og negative forhold. I dag mener vi at god dyrevelferd forutsetter at summen av positive og negative forhold gir dyrene et liv verdt å leve. Utviklingslinja fra dyrevernloven av 1935 til dagens situasjon illustrerer hvordan avveiningen mellom dyrevelferd og praktiske, økonomiske og kulturelle hensyn har endret seg, og at dyrevelferd har blitt tillagt større vekt.
Nøkkelord: dyrevelferd, endring, regulering, dyrehelsepersonell
Abstract: The way we look at animals and assess their welfare has changed throughout history. Understanding these changes is crucial to understanding conflicts that arise between authorities and farmers. We present four perspectives: a historical philosophical view, practical changes in animal husbandry, legal regulation, and the development of animal welfare as an academic subject. Different levels of knowledge and diverging perceptions of animal needs can lead to conflict. Animal welfare is often portrayed as something we once had, but have since lost. Indicators of ani al welfare show otherwise. Until about 2000, the objective was to prevent suffering. Today, good welfare depends on a balance between positive and negative experiences, and the sum should give the animals lives worth living. The progression from establishment of the Animal Welfare Act of 1935 to the current situation illustrates how the balance between animal welfare and practical, economic, and cultural considerations has changed, and animal welfare to an increasing extent is given more weight.
Keywords: animal welfare, change, regulation | Del av verk: | Forvaltning av dyrevelferd i Norge | Forlagets omtale: |
Denne boka er tilgjengelig i en gratis open access-utgave på noasp.no
Forvaltning av dyrevelferd i Norge handler om hvordan myndighetene best kan fremme god dyrevelferd og respekt for dyr. I Norge er det Mattilsynet som har hovedansvaret for å kontrollere at virksomheter og privatpersoner - bønder, dyretransportører og slakteripersonale - overholder dyrevelferdsloven.
Denne boka presenterer resultatene fra et unikt forskningsprosjekt om virkninger av Mattilsynets virksomhet. Sentralt står spørsmålet om hva slags tilsyn som virker best. Er det hensiktsmessig å samle alle tilsynsoppgaver i én etat? Er næringen mottakelig for styring? Hvordan kan tilsynet bruke virkemidler - som veiledning, advarsler eller straff - på en hensiktsmessig måte?
Forvaltning av dyrevelferdsloven er knapt studert i Norge tidligere, og boka gir ny innsikt i utfordringer knyttet til dyrevelferdsforvaltningen. Boka retter seg særlig mot tilsynsforvaltningen og aktører innen næringer som håndterer dyr, men vil være interessant for alle som er opptatt av dyrevelferd eller av tilsynsvirksomhet generelt. Den er egnet for undervisningsformål på universitets- og høyskolenivå.
Kapittelforfatterne har bakgrunn fra veterinær- og husdyrfag, statsvitenskap, jus, sosiologi, sosialantropologi og inspeksjonsvirksomhet. Bokas redaktører er Stig S. Gezelius, professor ved Universitetet i Sørøst-Norge, og Frode Veggeland, professor ved Universitetet i Oslo og seniorforsker ved Norsk institutt for bioøkonomi (NIBIO). Redaktørene har lang erfaring fra forskning på offentlig forvaltning og iverksetting av lovverk.
Omtale levert av Den norske Bokdatabasen® |
|
|