Tittel: | Styrets arbeid med bærekraft etter norsk rett | Ansvar: | Tore Bråthen og Stine Winger Minde | Forfatter: | Bråthen, Tore / Minde, Stine Winger ![](App_Themes/Common/Help.png) | Materialtype: | Artikkel - elektronisk | Signatur: | Nordisk tidsskrift for Selskabsret | Utgitt: | København : DJØF Forlag, 2022 | Omfang: | S. 50–74 | Serie: | Nordisk tidsskrift for selskabsret ; 4/2022 ![](App_Themes/Common/Help.png) | Emneord: | Bærekraft / Selskapsrett / Styrearbeid | Stikkord: | Aksjeloven (1997) § 6-12 / Aksjeloven (1997) § 6-13 / Allmennaksjeloven (1997) § 6-12 / Allmennaksjeloven (1997) § 6-13 / Regnskapsloven (1998) § 3-3 / Regnskapsloven (1998) § 3-3a / Regnskapsloven (1998) § 3-3c / Rt-1922-272 (Freia) | Innhold: | Resume: This article discusses the Norwegian judicial framework for the Board’s work with sustainability. Sustainability regulation is no longer a result of more or less targeted political initiatives, it largely presents as a coherent system of rules.
The starting point for the analysis is the general principles in the LLC (Limited Liability Companies) Act on the Board’s duty to manage the company. We therefore firstly give a description of the “company interest” and its central elements. The article seeks among other things to demonstrate the trade-off between profit seeking and the Board’s right and duty to integrate sustainability in the management of the company.
Furthermore, the article discusses how central milestones, such as the EU taxonomy, accounting and reporting regulation, the Transparency Act, and the EU Commission’s proposal for a Corporate Sustainability Due Diligence Directive (CSDDD), impact the Board’s sustainability work.
Several of these rules are characterised by strict requirements applicable to a relatively small number of companies. These companies, however, will, in order to meet these requirements, often have to place demands on their contractual parties. The legal framework will thus have important ramifications for a larger number of companies and the Board’s work in these companies. A lack of knowledge about sustainability may have substantial legal and economic consequences.
Det forventes at styret i norske aksjeselskaper og allmennaksjeselskaper skal skape verdier for sine eiere, men at dette skal skje på en bærekraftig måte. For børsnoterte allmennaksjeselskaper er prinsippet blant annet fremhevet i NUES-anbefalingen.
Styrets arbeid med bærekraft (sustainability) må ses i lys av at bærekraft utvilsomt er blitt en integrert del av det selskapsrettslige rettsområdet i Norge. Dette har blant annet sammenheng med at politiske målsetninger om bærekraft etter hvert er blitt formulert i selskapsrettslige regler som selskapene, herunder styret, er juridisk forpliktet til å integrere i virksomheten. Spesielt i den senere tid har regelutviklingen gått fort, og regelproduksjonen har vært omfattende. Reglene er ikke lenger enkeltstående utslag av politiske initiativer, men fremstår langt på vei som et konsistent system av regler. Aktuelle milesteiner i rettsliggjøringen er taksonomien, regnskapsrettslige rapporteringsregler, åpenhetsloven og EU-kommisjonens forslag til Corporate Sustainibility Due Diligence Directive (CSDDD). Manglende etterlevelse av regelverk om bærekraft kan få direkte juridiske og økonomiske konsekvenser for selskapene og styremedlemmene. | Del av verk: | Nordisk tidsskrift for selskabsret 4/2022 |
|
|