Tittel: | Hvilke krav stilles til samsvar mellom private reguleringsforslag og overordnede arealplaner? |
Ansvar: | Hanne Winger Minde |
Forfatter: | Minde, Hanne Winger ![](App_Themes/Common/Help.png) |
Materialtype: | Artikkel - elektronisk |
Signatur: | Tidsskrift for eiendomsrett |
Utgitt: | Oslo : Gyldendal Akademisk, 2022 |
Omfang: | S. 105–140 |
Serie: | Tidsskrift for eiendomsrett ; 2/2022 ![](App_Themes/Common/Help.png) |
Emneord: | Arealplanlegging / Vitenskapelig publikasjon |
Stikkord: | Forskrift om konsekvensutredninger (2017) / Forskrift om konsekvensutredninger (2017) § 6 / Plan- og bygningsloven (1985) § 28-2 / Plan- og bygningsloven (2008) § 12-3 |
Innhold: | Artikkelen drøfter hvilke krav som stilles til samsvar mellom private reguleringsforslag og overordnede arealplaner etter pbl. § 12-3 tredje ledd. Et hovedfunn i artikkelen er at bestemmelsens krav om at et privat reguleringsforslag «må innholdsmessig følge opp hovedtrekk og rammer» i overordnede arealplaner, ikke utgjør en absolutt skranke for hva som kan inntas i et privat reguleringsforslag. Plan- og bygningsloven oppstiller heller ikke særskilte saksbehandlingskrav til private reguleringsforslag som ikke er i samsvar med overordnede arealplaner. Lovens løsning innebærer at private aktører kan stå relativt fritt når det gjelder å bestemme private reguleringsplaners innhold, samtidig som loven gir kommunene stor grad av styringsfleksibilitet når det ikke er ønskelig eller hensiktsmessig å fastholde arealbruken som den overordnede arealplanen fastsetter. Hvor fritt aktørene faktisk står når det gjelder hva private reguleringsforslag kan inneholde, beror imidlertid i stor grad på hvordan plan- og bygningslovens «konsistensskapende virkemidler» ivaretar andre interesser og hensyn i planprosessen.
Nøkkelord: konsekvensutredning, krav til samsvar, overordnede arealplaner, private reguleringsforslag, rettslig handlerom og styringsfleksibilitet |
Del av verk: | Tidsskrift for eiendomsrett 2/2022 |