Tittel: | Lovfesting av politiprovokasjon – er det viktig og riktig? | Ansvar: | Ingvild Vågnes Johansen | Forfatter: | Johansen, Ingvild Vågnes ![](App_Themes/Common/Help.png) | Materialtype: | Artikkel - elektronisk | Signatur: | Kritisk juss | Utgitt: | Oslo : Universitetsforlaget, 2013 | Omfang: | S. 229-233 | Serie: | Kritisk juss ; 3-4/2013 ![](App_Themes/Common/Help.png) | Note: | kritisk-juss/2013/3-4/artikkel/johansen | Innhold: | Det er i rettspraksis lagt til grunn at politiet, innenfor visse grenser, kan benytte provokasjon som etterforskningsmetode for å avdekke straffbare handlinger og skaffe bevis for å kunne domfelle. I grensedragningen av om vilkårene er oppfylt, vil det overordnede spørsmål være om prosessen har vært hensynsfull og tillitvekkende, og gjennomført på en slik måte at den fremmer rettssikkerhet. En sentral rettspolitisk diskusjon vedrørende politiprovokasjon er spørsmålet om metoden bør reguleres ved lovgivning. Spørsmålet ble tatt opp allerede ved forberedelsen av straffeprosessloven,
Jf. Ot.prp. nr. 35 (1978–1979) Om lov om rettergangsmåten i straffesaker (straffesakloven), side 179. og har senere vært gjenstand for diskusjon i en rekke forarbeider. Holdningen har stort sett vært den samme; man har sagt seg fornøyd med dagens ulovfestede ordning, men samtidig ytret et ønske om å «holde spørsmålet om lovregulering under oppsikt» .
Jf. bl.a. Innst. O. nr. 3 (1999–2000) Innstilling fra justiskomitéen o |
|
|